Boom i kunstgræsbaner en stor gevinst
En femdobling af kunstgræsbaner på kort tid har resulteret i øgede fodboldaktiviteter året rundt til gavn for både klubber, kommuner og sundheden.
![](/~/media/images/dbu_broendby/motivbilleder/kunstgraesbane_motiv_500_35.jpg?h=294&la=da&w=420)
Femdoblingen af kunstgræsbaner giver tydelige gevinster på mange områder.
Temperaturen falder og dagene bliver kortere.
Efteråret er her allerede og vinteren står lige for døren. For fodboldhold landet over er det oftest været lig med knoldede og til tider frosne fodboldbaner - et sikkert tegn på, at udendørssæsonen er slut. Fodboldstøvler skiftes ud med gummisko og græs ud med de lunere haller.
Et billede, der dog i disse år i høj grad ændrer markant sig i takt med et stadigt stigende antal nye kunstgræsbaner dukker op landet over.
I 2007 var der i Danmark anlagt ca. 45 11-mands kunstgræsbaner ifølge statistik fra DBU - i 2013 var det antal steget over 220 baner – et antal, der svarer til en femdobling af 11-mandsbaner på blot seks år. Hertil kommer så de i 2014 nyåbnede og planlagte baner – både i DBU-regi og i privat regi.
Det betyder, at mange fodboldglade børn og voksne i stedet blot trækker huen over hovedet og fortsætter fodboldsæsonen. Fodbolden er for alvor rykket uden for - året rundt!
”For fodbolden er de mange nye kunstgræsbaner en gave og har skabt nogle unikke muligheder og rammer for også at fastholde fodbolden i dets rette element året rundt – nemlig udenfor i den friske luft! Det er samtidig med til at opretholde et fællesskab i klubben hen over vinteren – noget der tidligere blev udfordret af indendørssæsonen,” lyder det fra Bjarne Christensen – formand for DBU’s Græs og Miljø, der har ansvaret for udviklingen af kunstgræsbaner i DBU.
Der ligger endnu ingen dansk viden, hvad de mange kunstgræsbaner betyder for medlemstal og fastholdelse, men i Norge, der har godt 1200 kunstgræsbaner, har tilsvarende undersøgelser vist en medlemsfremgang i nogle klubber på 50 procent samt en større fastholdelse af de 15-19-årige.
Kunstgræsbaner også en sundhedsgevinst
Udviklingen med flere kunstgræsbaner bydes også velkommen af professor Peter Krustrup, der arbejder med de sundhedsmæssige aspekter ved fodbold og andre former for fysisk aktivitet:
”Vores forskning har vist at fodbold er en alsidig og intens træningsform for børn, unge, voksne og ældre uanset færdighedsniveau, og at regelmæssig fodboldtræning et par timer om ugen året rundt kan bidrage til at forebygge og behandle livsstilssygdomme. På den baggrund er det yderst positivt at de mange nye kunstgræsbaner får flere til at spille fodbold om vinteren,” siger Peter Krustrup og uddyber
”Der er en meget stor bookning af kunstgræsbanerne i eftermiddags- og aftentimerne i hverdagene samt i weekenderne. Ofte med mere end 100 børn eller voksne der træner samtidig i små grupper på små baner. Denne form for træning har en høj intensitet og et stort sundhedsmæssigt potentiale, fortæller Peter Krustrup, professor ved Center for Holdspil og Sundhed på Københavns Universitet, der også ser muligheder for en god udnyttelse af kunstgræsbanerne i dagtimerne på hverdage :
”Skolereformen giver plads til betydelig mere fysisk aktivitet i løbet af skoledagen, og her kan kunstgræsbanerne sagtens bidrage til at holde boldspilsaktiviteterne i gang året rundt. Desuden har vi gode erfaringer med brugen af kunstgræs til træningsforløb for ældre mænd og kvinder, som træner i dagtimerne på hverdage. Senest i et projekt med utrænede kvinder på 60-75 år i Frederikssund Kommune, som er glade for at kunne spille fodbold året rundt på et plant underlag. Det tror jeg vi kommer til at se meget mere af i årene fremover”, forudser Peter Krustrup.
Kunstgræs en fordel for både elite og bredde
Det er dog ikke kun på de sundhedsmæssige og sociale parametre, at de mange nye kunstgræsbaner scorer højt! Også på belægningsgraden er der masser at hente for kommuner og klubber ifølge Bjarne Christensen. Udnyttelsesgraden af en kunstgræsbane er nemlig 4-5 gange større end en naturgræsbanes – det svarer til over 1000 flere spilletimer årligt.
Noget der ligeledes underbygges af det stigende antal vinterturneringer, der udbydes af DBU rundt om på landets kunstgræsbaner grundet en større efterspørgsel.
Derfor vil det for kommuner og klubber trods en større anlægsudgift i det lange godt kunne betale sig, da banerne netop kan benyttes året rundt – af både breddefodbolden og eliten, unge og voksne.
”Mange af de tilbagemeldinger vi får, er at kunstgræsbanerne er med til ikke kun at sikre at talenterne får mere optimale træningsforhold året rundt, men at de også i høj grad benyttes af klubbernes mange andre fodboldglade. Samtidig med at flere af fodboldlektionerne flytter udendørs frigøres der jo også flere haltimer til andre formål og aldersgrupper,” slutter Bjarne Christensen.
DBU har tidligere støttet anlæg af kunstgræsbaner, men efterhånden har både klubber og kommuner selv kunne se værdien kunstgræsbaner og står derfor nu selv for anlæggelsen af nye baner – til glæde for både de unge og gamle fodboldspillere.